"Pandemijos ateina tada, kai jų reikia. Pandemijos neįvyks, jei jomis netikėsime."
Tokia buvo daktaro Gerdo Reutherio 2024 m. balandžio 13 d. paskaitos "Gąsdinimai ir
išgalvotos krizės pasauliui valdyti" išvada.
Universiteto dėstytojas daktaras Gerdas Reutheris yra radiologijos specialistas,
medicinos pedagogas ir medicinos istorikas.
Kla.TV šia proga transliuoja įžvalgią ir itin aktualią paskaitą:
Prieš kelias dienas PSO vėl paskelbė pasaulinę nepaprastąją padėtį.
"Berliner Zeitung" 24.8.14 pranešė:
"PSO pripažįsta riziką, kad po 2022 m. Mpox gali vėl išplisti tarptautiniu mastu ir kelti pavojų sveikatai keliose šalyse."</b
Paskelbus nepaprastąją padėtį, siekiama įspėti viso pasaulio valdžios institucijas, kad
jos pasiruoštų galimiems ligos protrūkiams."</b
Vos prieš kelis mėnesius buvo priimtos naujosios Tarptautinės sveikatos taisyklės (IHR),
kurios buvo priimtos "paslėptai ir be užuolankų".
Tai suteikė PSO arba Tedrosui asmeniškai dar daugiau galių visoms 194 valstybėms narėms.
Ar naujoji Mpox isterija yra dar vienas manevras siekti, kad pasaulyje įsigalėtų "PSO diktatūra"?
<"Artimiausiomis dienomis ir mėnesiais PSO, glaudžiai bendradarbiaudama su visomis nukentėjusiomis šalimis, koordinuos
pasaulines atsakomąsias priemones", - sakė Tedrosas.
Kodėl pasaulinė pandemija paprastoji padėtis skelbiama būtent dabar, lieka neaišku.
Akivaizdu, kad farmacijos milžinų stagnuojantys pelnai netrukus išaugs dėl padidėjusios Mpox vakcinų pramonės.
Ernstas Wolffas rašo rugpjūčio 15 d.:
"PSO ir SPIEGEL gauna milijonus iš Bilo ir Melindos Geitsų fondo, kuris savo ruožtu
daug investuoja į farmacijos pramonę."
Kad įvertintumėte dabartinę situaciją, šiandien su Kla.TV pažvelkite į pandemijų istoriją.
Taip, labai džiaugiuosi, kad grįžau čia, į Vieną.</b
Antra, juk aš čia profesionaliai praleidau 13 metų visą savo gyvenimą.
Todėl taip pat esu dėkingas ponui Hauseriui už tai, kad atvežė mane atgal į Vieną.
Po to, kas čia nutiko su "Corona", reikia pasakyti, kad Viena tikrai nebebuvo patraukli.
Ir beveik prisiekiau daugiau niekada nekirsti Vienos sienos.
Bet vis tiek tai padariau, nes manau, kad tai labai, labai svarbu. <b
Tačiau tam, kad čia būtų įvestas totalitarizmas, jiems reikia dar vienos pandemijos.
Tačiau ši pandemija neturi įvykti.
Antrojo galima išvengti tik tada, jei pažvelgsime į galinio vaizdo veidrodį ir pamatysime, kas vyko anksčiau.
Kaip atrodė epidemijos per pastaruosius 700 metų.
Todėl prieš metus su žmona parašėme šią knygelę.</b
Iš tikrųjų epidemijos istoriją galima apibendrinti 150 puslapių, o tuo nereikėtų tikėti.
Tačiau 700 metų visada vyko tas pats.
Tai nėra susiję su bakterijomis ir virusais. Tai susiję su panika ir niekuo kitu.
Pandemija yra panikos sinonimas. Taip, ir šiai panikai reikia mirusių žmonių.
Bet, žinoma, nenorite tiesiogiai rodyti šių mirusių žmonių iš pamaldumo.
Galbūt ir todėl, kad jų nėra. Todėl jie naudoja karstus.
An trobos, mes visi jas žinome iš Bergamo. Daugiau apie tai daug pasakoti nereikia.
Manau, kad buvo tik 13 karstų, kurie kelias valandas buvo vežami ratu.
Bet jie visa tai padarė keliais šimtmečiais anksčiau.
Pasižiūrėkite į paveikslėlį kairėje. Jis toks pat netikras kaip ir dešinėje esantys karstai.
Ar tikite, kad tokį karstą galite tiesiog nešti su visu žmogumi kaip vienas žmogus?
Todėl reikia karstų, nes nežinia, ar viduje kas nors yra.
Be to, žinoma, ir dėl to, kad karstai negali būti teisingi, nes šimtmečius žmonės išvis nebuvo
laidojami karstuose, nes tai buvo per brangu.
ir dėl to, kad per ilgai būtų užtrukęs irimas apribotuose šventoriuose.
Todėl šį paveikslą jie nutapė bent 100 ar 200 metų vėliau ir jį nutapė atgaline data,
tarsi jis vaizduotų 1347 m. situaciją.
Kitaip tariant, abu čia matomi dalykai yra netikros naujienos ir nieko daugiau.
Tačiau tai priklauso nuo šios baimės.
Bet ši baimė turi du veidus.
Mums, daugumai žmonių, ši baimė yra kairėje pusėje.
Baida, kuri atima iš mūsų gebėjimą mąstyti, verčia ieškoti apsaugos ir paklusti pagalbos pasiūlymams.
Be to, baimė yra ir galimybė.
Galbūt atpažinsite poną dešinėje. Tai garsusis Warrenas Buffettas.
Kitaip tariant, žmonijos mažumai ši epideminė panika yra priežastis džiaugtis.
Tačiau jis sakė: "Plačiai paplitusi baimė yra jūsų draugas kaip investuotojo.
Nes tada galite atlikti naudingus pirkimus."
An jie visuomet pirkdavo pigiai.
Ne tik dabar "Corona", bet ir anksčiau. Taigi čia yra "Corona":
Kanados fizikas Denis Rancourt čia kartą rašė apie skurdą ir mirusiuosius.
Ir matote: Kuo skurdesni gyventojai, tuo dažniau jie mirdavo - ne nuo viruso, o nuo priemonių.</b
Tas pats nutiko ir anksčiau, 1866 ir 1871 m. Amsterdame, čia dėl raupų.
Toks yra neturtingųjų mirčių skaičius, o toks yra labai turtingų žmonių mirčių skaičius.
Antra, čia, apačioje, visa tai dėl choleros, mirtis vargšų, mirtis turtingųjų.
Tai reiškia, kad epidemija visada galėdavote atsikratyti tos gyventojų dalies, kurios nebenorėjote.
Antra, tai nebuvo jų kaltė. Ir jie nenori būti kalti.
Taigi jums nereikia būtinai kariauti, kad sumažintumėte gyventojų skaičių. Užtenka epidemijos.
Antra, žinoma, tada galima perorientuoti ekonomiką. Mes dabar matome, kas vyksta su "Corona":</b
Naujų didelių projektų, kurie anksčiau niekada nebūtų buvę įgyvendinti.
Bet jie tai darė ir anksčiau, kai kilo epidemijos, kaip tuoj pat jums parodysiu.
Staiga ekonomika ėmė kunkuliuoti.
Bet žmonės mirė, ir nebebuvo kam dirbti.
buvo pradėti nauji dideli projektai ir jie taip pat atsikratė tam tikrų žmonių.
Šiuo metu prisiekusieji, praeityje tai buvo tik eretikai ir raganos arba žydai, kurie buvo tiesiog
žudomi, kad užleistų vietą naujiems žmonėms, kurie valdo visuomenę.
Iš apytikslės apžvalgos nuo 1347 m. iki dabar galite matyti, kad čia visada buvo kokių nors epidemijų.
Bet šioje epidemijos istorijoje yra ir keistų pertrūkių.
Kodėl iki 1347 m. šimtmečius nebuvo epidemijų?
Turite savęs paklausti, ar nuolatinė epidemija vyksta kas aštuonerius-dešimt metų.
Minėta, kad 1918 m., baigiantis Pirmajam pasauliniam karui, kilo didelė epidemija, gerai žinomas
ispaniškasis gripas, nes daugybė žmonių nesirgo.
Bet mes taip pat turėjome Antrąjį pasaulinį karą.
Kodėl Antrojo pasaulinio karo pabaigoje, kai žmonių padėtis buvo ne ką prastesnė, nekilo epidemija?
Atsakymas gali būti tik toks: .
Antra, čia pateikiami 1347-1750 m. užfiksuoti maro atvejai ir matote, kad po pirmojo didelio sprogimo 1347 m., šio šuolio,
toliau, per Trisdešimties metų karą, maro atvejų buvo vis daugiau ir daugiau , o po
to staiga daug mažiau maro atvejų.
Kas turėjo nutikti medicininiu požiūriu?
Jūs tampate išmintingesni, kai pažvelgiate į socialines sąlygas:</b
1347 m. Katalikų Bažnyčia iš tiesų pareiškė savo pasaulinį reikalavimą ir pasakė:
"Kiekviena siela turi būti mums pavaldi".
Tam reikėjo epidemijos baimės. Ir, žinoma, kilo pasipriešinimas.
Tai dažnai vadinama kilusiais valstiečių karais.
Antra, ne tik valstiečiai priešinosi jų išnaudojimui ir priespaudai.
Tai buvo piliečiai, kurie pirmiausia gyveno šiose valstijose.
Antra, matote, epidemijų padaugėjo, kad tai būtų suvaldyta.
Kol galiausiai įvyko tokie svarbūs įvykiai kaip Trisdešimties metų karas.
Antra, su kontrreformacija ir baroko spindesiu ji tapo gana rami.
Tur buvo statomos barokinės pilys, ten buvo statomos barokinės bažnyčios.
Darbo jėgos reikėjo, o žmonės buvo taip kontroliuojami, kad jie sakė: "Dabar galime apsieiti be epidemijų."
Ir dar kai kas, kas taip pat rodo, kad šios epidemijos nėra logiškas natūralus reiškinys, kurį turėjome su Covid, t. y.
net po ilgo laiko turėjome labai skirtingą sergamumą atskirose apygardose, federalinėse žemėse ar ES valstybėse.
Kaip tai įmanoma, jei manoma, kad liga plinta nuo žmogaus žmogui per orą?
Tada po labai trumpo laiko, po kelių savaičių ar mėnesių, turi įvykti pusiausvyra, kitaip tariant,
visur turi būti maždaug vienodas ligų dažnis.
Tačiau taip nebuvo.
Vienintelis kartas, kai buvo mirtingumo perteklius - kanadiečių fizikas Denisas Rancourt'as kažkada
modeliavo ir tai taip pat apskaičiavo - buvo 2020 m. kovą, balandį. Ir tai taip pat dar kartą atskleidžia.
Kinų įvežta liga turėjo atsirasti pagrindiniuose uostų ir oro uostų uostuose ir iš ten išplisti.
Tačiau taip nebuvo.
Tai buvo Šiaurės Italija, Strasbūras, Elzasas, Paryžius, Briuselio apylinkės, šiek tiek
Londono ir Madrido bei Barselonos apylinkės.
Bet ne kur nors kitur, kur taip pat buvo oro uostai ir uostai. Ir kodėl visa tai įvyko?
Tačiau tai buvo ne infekcinis įvykis, o mirtingumo padidėjimas - tai buvo medicininė mirtis.
Iš tikrųjų Pasaulio sveikatos organizacija paskelbė rekomendaciją, kad pacientai, kuriems įtariamas Covid-19, turėtų
būti kuo greičiau ventiliuojami, o tai praktiškai prilygsta senų žmonių nužudymui, nes jų
nebegalima atjungti nuo dirbtinio kvėpavimo aparato.
Jie skyrė chlorochino, vaisto nuo maliarijos, išrašė iš tikrųjų mirtiną dozę.
Tai, ką jie čia padarė, buvo žmogžudystė. Kiekvienas, kuris tai įgyvendino, turėjo tai žinoti.
Kai kuriose šalyse, kaip matote, Vokietijoje ar Austrijoje, jie to nedarė, tačiau tose šalyse jie tai darė. Jie davė
"Remdesivir", kuris buvo visiškai nenaudingas ir kenksmingas.</b
Be to, dar blogiau, kad pacientams, kurie buvo be reikalo ventiliuojami, taip pat nebuvo skiriami antibiotikai.
Nors kiekvienam ventiliuojamam pacientui išsivysto bakterinė infekcija ir be šių antibiotikų.
Tai reiškia, kad iš esmės kai kuriuose regionuose kelias savaites buvo sąmoningai sukelta
medicininė mirtis, siekiant sukelti reikiamą paniką.
Antra, jei pažvelgtume atgal, į 1347 m., į pirmąją didžiąją maro epidemiją, šiandien yra tokių žemėlapių, ir
taip pat pamatytumėte, kad kažkas negali būti teisinga.
Nors ligos paplitimas atrodo gana vienodas, šis maras būtų trukęs penkerius metus, o oficialiai pripažįstami net ištisi
regionai, pavyzdžiui, dabartinė Lenkija, Rytų Vokietija, Čekija, Milano apylinkės ir čia, Pirėnų kalnuose, - jie penkerius
metus būtų išlikę neužkrėsti liga be geografinių sienų.
Tai gali būti tik todėl, kad ten esantys žmonės nedalyvavo, o mes turime tai daryti! Jei
neprisijungs pakankamai žmonių, pandemijos nebus!
Tuo tarpu tyrimai taip pat gana gerai parodė, kad šis maras ten, kur jis apskritai vyko (miestų buvo palyginti
nedaug), 95,5 proc. atvejų įvyko dešimties kilometrų atstumu nuo laivybai tinkamų vandens kelių.
An žinote, kiek daug šalies vietovių neturi laivybai tinkamų vandens kelių.
Tai reiškia, kad daugelyje šių regionų, kuriuose spalvotos zonos čia tiesiog nupiešiamos, kad parodytų,
jog neva buvo labai blogai, apskritai nieko neįvyko.
Jeigu turite sudaryti tokius miesto punktus.
Antra, mūsų tyrimai parodė , kad daugelis šių statistinių duomenų apie marą buvo išgalvoti.
Daugelyje miestų pateikiami tokie patys pranešimai, tik pakeistas miesto pavadinimas,
leidžiantys manyti, kad ten kilo maras.
Antra, net jei to nedarytumėte ir tiesiog atsižvelgtumėte į tai, kad didžioji Europos dalis buvo kaimo vietovė, o
tuo metu žmonės gyveno ne didmiesčiuose, o kaimuose, tuomet tik dešimt procentų gyventojų būtų buvę paveikti.
Todėl negali būti nė kalbos apie masinę mirtį ir masines ligas jau 1347 m., kai prasidėjo
pirmasis tariamai didysis maras. O kam to reikėjo?
Tuo metu taip pat buvo kalbama apie restruktūrizavimą.
Antra, jei šiandien pažvelgtumėte į istorijos vadovėlį , ten parašyta:
Pirmasis maras buvo Renesanso preliudija. Taip pat kaip ir mes dabar išgyvename lūžį.
Jie tai padarė. Ir tada finansų rinka buvo žydų rankose.
Išnaikinus pusę žydų bendruomenių, verslą perėmė nebe žydai, o vietiniai patricijai, kurie perėmė verslą.
Antra, daugeliui, tarp jų ir bažnyčios kunigaikščiams, pavyko atsikratyti skolų, nes jie nužudė savo kreditorius.
Ekonomikos reorganizavimas. Tuo metu dauguma puikių audinių buvo tiekiami iš Šiaurės Italijos, tačiau po 1352 m. - ne.
Staiga manufaktūrose atsirado Vokietijos tekstilės pramonė.
Katalikų bažnyčia staiga gavo daug žemės miestuose ir galėjo statyti didžiules katedras. Žinoma, ne savo lėšomis.
Kai kuriose vietose tai pavyko, gyventojai buvo šiek tiek lengviau valdomi.
Jei kur nors ir mirė daugiau žmonių, tai tik keliuose dideliuose miestuose.
Ir tada turėjote mažiau nemalonių žmonių.
Pažvelkime į kitą įvykį - vadinamąjį 1529 m. Anglijos prakaitą, labai keistą įvykį.
Panašiai kaip ir Vuchane, 1529 m. laivas turėjo išlaipinti mirtiną marą Hamburgo uoste.
Pagal viską, ką galima atkurti, tai tikriausiai buvo vasaros gripas.
Bet keista, kad vasaros gripas pasireiškė tik kai kuriuose Vokietijos ir Šveicarijos miestuose, šiek
tiek Nyderlanduose - bet ne Prancūzijoje, ne Lenkijoje, ne Čekijoje.
Šiandien medicinos istorikai vis dar ieško sukėlėjo. Tačiau jie jo neranda.
Antra, jei pažvelgsite į Reformacijos žemėlapį, jį rasite.
1517 m. Martynas Liuteris reformavo bažnyčią ir atsirado protestantų bažnyčia.
Tai vietovės, kuriose miestai atsivertė į protestantų tikėjimą.
Jie beveik vienas prie vieno atitinka miestus , kuriuose vyko anglų prakaitavimas.
Tai atsitiko ne dėl infekcijos, o dėl gydymo.
Šiuose miestuose žmonėms buvo pasakyta, kad jie turi būti surišti dviem antklodėmis 24 valandas 35
laipsnių temperatūroje vidurvasarį. Tada jie mirė.
Tuo metu buvo naudojamas hidroksichlorochinas.
Antra, deja, labai daug žmonių tada leido sau išsigąsti ir taip pasielgė.
Antra, įdomu tai, kad straipsnis buvo išspausdintas, nes dabar esame Austrijoje, jį pasirašė du vaistininkai iš Linco.
Abu Linco vaistininkai niekada nebuvo surasti todėl, kad jų niekada nebuvo.
Jie buvo netikri vaistininkai, bet to pakako užmušti kelis tūkstančius žmonių.
Kas nutiko 1665 m. Londone? Tai buvo Greitasis maras, kuris, kaip teigiama, nusinešė 68 000 gyvybių.
Gali būti, gali nebūti, net nenoriu spręsti. Bet kas nutiko po metų?
Didysis gaisras. Sudegė visas Londonas - tai buvo šiluminė rekonstrukcija, kuri
puikiai pasiteisino po maro sukelto šoko.
A kas nutiko po barokinio Londono atstatymo ? Daugiau niekada nebuvo jokio maro. Koks sutapimas.
Arba pažvelkime į 1830-31 metus. Tai dar nebuvo 1848 m., bet jau brendo.
Po Napoleono karų, kaip puikiai žinome čia, Austrijoje, buvo įvestas Metternicho režimas.
Ir tada pamatytumėte, kam iš tikrųjų tinka kaukės.
Ne tam, kad apsaugotų nuo infekcijos, bet tam, kad uždraustų kalbėti.
Taip tuomet buvo parodyta animaciniame filme. Taip pat buvo ir kitose šalyse.
Paryžiuje, Briuselyje, Antverpene, Varšuvoje vyko revoliucijos. Ir tai tapo pavojinga.
O kas buvo toliau? Tada prasidėjo cholera. Pirmą kartą ji keliavo iš Bengalijos.
Tūkstančius metų ji negavo laivo, bet tada staiga ji atsirado. Ir tada žmonės mirė.
Ir, žinoma, tik didžiuosiuose miestuose, nes tuomet revoliucijos vis dar vykdavo didmiesčiuose.
Be to, ispaniškasis gripas, kurį daugelis koronavirusų kritikų vis dar laiko tikra infekcija, taip pat nėra tikras.
Tai galite pamatyti čia: Tai yra statistiniai duomenys apie gripto dažnumą Vokietijos kariuomenėje 1918 m..
Vasaros gripas, sirgo 6,5 proc. karių.
Antra, rudeninis gripas, tai buvo net 2 proc.
Antra, žmogus, atsakingas už Vokietijos kariuomenės pralaimėjimą, Erichas Ludendorffas, galėjo pasakyti:
: "Mes pralaimėjome tik dėl ispaniškojo gripo".
Ne, - pasakė jis, - žmonės truputį sirgo gripu, bet svarbiausia, kad jie neturėjo bulvių ir iš namų atsinešė
blogą nuotaiką. Štai kodėl vokiečių kariuomenė pralaimėjo.
Antra, 1918 m. lapkritį gripas buvo baigtas. Nieko nebeliko.
Tačiau šiandien apie tai galima paskaityti knygose, kuris truko iki 1923 m.
Bet paimkite senas knygas, jose taip nesakoma. 1919 m. žmonės sirgo įprastu gripu, kuris buvo tik šiek tiek sunkesnis,
nes karo pabaigoje žmonės skurdo ir neturėjo kuo šildytis.
Jie jau buvo juos pamiršę.
Taigi ir tada nebuvo jokių naujų patogenų, nebuvo jokių pavojingų patogenų.
Tai buvo geriausios aplinkybės. Tai buvo ne naujas gripas, kuris čia vyko.
Taip pat mažai, kaip ir dabar.
Dėl to buvo parašytas laikraštis, kuriame Kelno miesto gyventojai iš esmės
sužinojo apie ispaniškąjį gripą iš laikraščio.
Bet ne dėl ligos atvejų ir ne dėl mirties, kuri būtų gulėjusi ant kiekvieno gatvės kampo.
Anksčiau ponia Andersen tai pasakė draugiškais žodžiais, jos žodžiais tariant.
Tai pasakė žmogus, kuriam norėčiau dar kartą atiduoti pagarbą dėl to, kad jis yra Vienos gyventojas.
Ivanas Illichas dar 1975 m. numatė scenarijų, su kuriuo susiduriame.
Jis sakė: "Naujas mokslo valdytojų elitas nori visą pasaulį paversti ligoninės palata ir jį valdyti."</b
Ši naujoji medicinos dvasininkija nori nuspręsti, kas yra liga, kas serga ar gali sirgti ir ką reikėtų daryti."
Jis nieko nežinojo apie RNR skiepus ir apie PGR tyrimus. Tačiau jis žinojo mechanizmus.
Kodėl? Todėl, kad Ivanas Illichas buvo katalikų katalikų kunigas. Jis turėjo vidinės informacijos.
Taigi, o dabar galbūt norėsite iš manęs sužinoti, kad tas, kuris žvelgia į praeitį, gali nuspėti ateitį, ką šis
kriauklių žaidimo žaidėjas ištrauks kaip kitą pandemiją.
Taip pat negaliu pasakyti, ką jis ištrauks iš kepurės.
Bet galiu jums pasakyti, kad ji ateis, kai jos reikės arba kai ji neįvyks, ir neateis, jei ja netikėsime.
užtenka, kad pakankamai daug žmonių netiki pandemija ir "nėra totalitarizmo be pandemijos".
Dėkojame.