"A járványok akkor jönnek, amikor szükség van rájuk. A járványok nem fognak bekövetkezni, ha nem hiszünk bennük."
Ez volt Dr. Gerd Reuther következtetése a 2024. április 13-án tartott előadásában, melynek témája
"Rémhírek és kitalált válságok a világ irányítására" volt.
Dr. Gerd Reuther egyetemi oktató a radiológia szakorvosa, orvospedagógus és orvostörténész.
A Kla.TV ez alkalomból közvetíti az éleslátó és rendkívül aktuális előadást:
Néhány nappal ezelőtt a WHO ismét globális vészhelyzetet hirdetett.
A Berliner Zeitung 14.8.24-én jelentette:
"A WHO elismeri annak kockázatát, hogy az Mpox 2022 után ismét nemzetközi szinten elterjedhet, és több
országban is egészségügyi kockázatot jelenthet."</b
A vészhelyzet kihirdetésének célja, hogy a hatóságok világszerte felkészüljenek az esetleges járványok kitörésére."</b
Alig néhány hónappal ezelőtt egy "álcázott művelet" keretében fogadták el az új Nemzetközi Egészségügyi Szabályzatot (IHR).
Ez még nagyobb hatalmat adott a WHO-nak vagy személyesen Tedrosnak mind a 194 tagállam felett.
Az új Mpox-hisztéria egy újabb manőver a világ "WHO-diktatúra" alá helyezése érdekében?
Egy dolog biztos: "Az elkövetkező napokban és hónapokban a WHO az összes érintett országgal szoros együttműködésben koordinálja
a globális ellenintézkedéseket (...)" - mondta Tedros.
Miért hirdettek most világméretű világjárványt vészhelyzetet, azt még nem tudjuk.
Egyértelmű, hogy a gyógyszeripari óriások stagnáló profitja hamarosan az egekbe szökik az Mpox
oltóanyagipar fellendülésének köszönhetően.
Ernst Wolff augusztus 15-én írja:
"A WHO és a SPIEGEL milliókat kap a Bill és Melinda Gates Alapítványtól, amely viszont
nagymértékben befektetett a gyógyszeriparba."
A jelenlegi helyzet értékeléséhez tekintsünk vissza a Kla.TV-vel a világjárványok történetére.
Igen, nagyon boldog vagyok, hogy újra itt lehetek Bécsben.</b
Egyáltalán, 13 évet az életemből 13 évet töltöttem itt hivatásszerűen.
Ezért is hálás vagyok Hauser úrnak, amiért visszahozott Bécsbe.
Mert azok után, ami itt történt a Coronával, Bécs tényleg nem volt többé hívogató, ezt ki kell mondani.
És már majdnem megesküdtem, hogy soha többé nem lépem át Bécs határát.
De én mégis megtettem, mert úgy gondolom, hogy ez nagyon-nagyon fontos. <b
Mert ehhez a totalitarizmushoz, amit itt akarnak létrehozni, szükségük van egy újabb járványra.
És ez a világjárvány nem történhet meg.
És ezt csak úgy lehet megelőzni, ha visszapillantunk a visszapillantó tükörbe, és megnézzük, mi történt korábban.
Milyenek voltak a járványok az múlt 700 évben.
És ezért írtuk meg a feleségemmel ezt a könyvecskét egy évvel ezelőtt.</b
A járvány történetét tulajdonképpen 150 oldalban lehet összefoglalni, amit nem szabad elhinni.
Mert 700 éve mindig ugyanaz történt.
Ez nem a baktériumokról és vírusokról szól. Hanem a pánikról, semmi másról.
A pandémia a pánik szinonimája. Igen, és ehhez a pánikhoz halott emberek kellenek.
De természetesen nem akarod közvetlenül megmutatni ezeket a halottakat kegyeleti okokból.
Talán azért is, mert nem léteznek. Ezért használják a koporsókat.
A koporsókat pedig mindannyian ismerjük Bergamóból. Erről nem kell többet mondanom.
Azt hiszem, csak 13 koporsó volt, amit órákon át körbe-körbe hajtottak.
De az egészet már évszázadokkal korábban megcsinálták.
Nézd meg a bal oldali képet. Ugyanolyan hamis, mint a jobb oldali koporsók.
Vagy úgy gondolod, hogy egy ilyen koporsót egyszerűen csak úgy lehet vinni, hogy az egész ember egy személyben van?
Ezért kellenek a koporsók, mert nem tudhatod, hogy van-e benne valami.
És persze azért is, mert a koporsóknak nem lehet igazuk, mert évszázadokon át egyáltalán nem
temették koporsóba az embereket, mert túl drága volt.
És mert túl sokáig tartotta volna a bomlást a korlátozott templomkertekben.
És ezért festették meg ezt a képet legalább 100 vagy 200 évvel később, és
visszadátumozták, mintha az 1347-es helyzetet ábrázolná.
Más szóval, mindkettő, amit itt látunk, álhír és semmi más.
Mert ettől a félelemtől függ.
De ennek a félelemnek két arca van.
Nekünk, a legtöbb embernek ez a baloldali félelem.
A félelem, amely elveszi tőlünk a gondolkodás képességét, amely arra kényszerít, hogy védelmet keressünk
és engedelmeskedjünk a segítség felajánlásainak.
És aztán ott van a félelem mint lehetőség is.
A jobb oldali úriembert talán felismeri. Ez a híres Warren Buffett.
Más szóval, az emberiség kisebbsége számára ez a járványos pánik ok az örömre.
Mert azt mondta: "A széleskörű félelem a barátod befektetőként. Mert akkor kedvező vételeket tudsz kötni."
És mindig is ilyen kedvező vételeket csináltak.
Nem csak most a Coronában, hanem már korábban is. Íme, itt van a Corona:
A kanadai fizikus, Denis Rancourt egyszer itt írt a szegénységről a halottakkal szemben.
És látod: Minél szegényebb volt a lakosság, annál gyakrabban halt meg - nem vírusban, hanem az intézkedésekben.</b
És ugyanez történt korábban is, 1866-ban és 1871-ben Amszterdamban, itt fent a himlő miatt.
Ez a szegények halálozásának száma és ez a nagyon gazdagok halálozásának száma.
És itt lent, az egész kolera dolog, a szegények halála, a gazdagok halála.
Ez azt jelenti, hogy mindig is meg tudtál szabadulni a népesség egy részétől, amit már nem akartál egy járvánnyal.
És mindenekelőtt nem az ő hibájuk volt. És nem akarják, hogy ők legyenek a hibásak.
Szóval nem kell feltétlenül háborúzni a népesség csökkentéséhez. Egy járvány is megteszi.
És persze ezután átirányíthatja a gazdaságot. Most látjuk, hogy mi történik a koronával:</b
Új nagy projektek, amelyek korábban soha nem valósultak volna meg.
De ezt már korábban is megtették, a járványokkal, ahogyan azt mindjárt megmutatom.
A gazdaság hirtelen felpörgött.
De az emberek meghaltak, és nem maradt senki, aki dolgozzon.
Új nagy projekteket indítottak el, és megszabadultak bizonyos emberektől.
A mai esküszegők, a múltban csak az eretnekek és boszorkányok vagy a zsidók voltak azok, akiket egyszerűen
megöltek, hogy helyet csináljanak az új embereknek, akik a társadalmat irányítják.
És egy durva áttekintésből láthatjuk 1347-től napjainkig hogy itt mindig is
voltak néhány járványos esemény.
De vannak furcsa törések is ebben a járványos történetben.
Miért nem voltak járványok évszázadokon át 1347-ig?
Fel kell tennünk magunknak a kérdést, hogy volt-e állandó járvány nyolc-tízévente.
És állítólag 1918-ban, az első világháború végén is volt egy nagy járvány, a jól ismert
spanyolnátha, mert sokan voltak rosszul.
De volt egy második világháború is.
Miért nem volt járvány a második világháború végén, amikor az emberek nem voltak kevésbé rossz helyzetben?
A válasz csak ez lehet: Mert akkoriban nyilvánvalóan nem tudtad használni őket.
És itt vannak az 1347-től 1750-ig feljegyzett pestisesemények, és láthatjuk, hogy az első nagy durranás után 1347-ben, ez a
tüske, majd a harmincéves háború idején - egyre több és több pestis volt és
utána hirtelen sokkal kevesebb pestis.
Mit kellett volna történnie orvosilag?
Okosabbá válsz, ha a társadalmi viszonyokat nézed:</b
1347-ben a katolikus egyház valóban belekezdett világigényébe, és kimondta: "Minden
léleknek alá kell vetnie magát nekünk".
És ehhez szükség volt a járványtól való félelemre. És persze volt ellenállás.
Ezt gyakran nevezik a kialakult parasztháborúknak.
De nem csak a parasztok álltak ellen a kizsákmányolásuknak és elnyomásuknak.
Ezek voltak azok a polgárok, akik eleve ezekben az államokban éltek.
És látjátok, a járványok azért szaporodtak, hogy ezt ellenőrzés alá vonják.
Míg végül olyan jelentős események, mint a harmincéves háború bekövetkeztek.
Az ellenreformációval és a barokk pompával aztán viszonylag csendessé vált.
Ahol a barokk kastélyok épültek, ahol a barokk templomok épültek.
A munkaerőre szükség volt, és az embereket annyira kordában tartották, hogy azt mondták:
"Most már járványok nélkül is boldogulunk".
És még valami, ami szintén azt mutatja, hogy ezek a járványok nem egy logikus természeti jelenség, ami a Coviddal volt,
nevezetesen, hogy még hosszú idő után is nagyon eltérő előfordulást tapasztaltunk itt az egyes
körzetekben, szövetségi államokban vagy az EU államaiban.
Hogyan lehetséges ez, ha egy betegség állítólag az emberről emberre a levegőn keresztül terjed?
Ezután nagyon rövid idő után, néhány hét vagy hónap után egyensúlyba kell kerülni; más szóval, mindenhol
nagyjából ugyanolyan gyakorisággal kell megbetegedni.
De nem ez volt a helyzet.
És az egyetlen alkalom, amikor többlethalálozás volt - Denis Rancourt kanadai fizikus egyszer ezt is szimulálta
és kiszámolta -, az 2020 márciusa, áprilisa volt. És ez is megint árulkodó. És ez is árulkodó.
Egy Kínából behozott betegségnek kellett volna megjelennie a nagyobb kikötőkben és repülőtereken, és onnan terjednie.
De nem ez volt a helyzet.
Ez volt Észak-Olaszország, ez volt Strasbourg, Elzász, ez volt Párizs, ez volt Brüsszel környéke, egy
kicsit London, ez pedig Madrid és Barcelona környéke.
De nem máshol, ahol repülőterek és kikötők is voltak. És miért történt az egész?
Mert nem egy fertőző esemény történt, a többlethalálozás - ez egy orvosi halálozás volt, ami történt.
Az Egészségügyi Világszervezet ugyanis kiadott egy ajánlást, miszerint a Covid-19 gyanús betegeket a lehető leggyorsabban
lélegeztetni kell, ami idős embereknél gyakorlatilag gyilkossággal ér fel, mert már nem
lehet levenni őket a lélegeztetőgépről.
Klorokint, egy maláriagyógyszert írtak fel, a ténylegesen halálos dózisban.
Azt, amit itt tettek, gyilkosság volt. Ezt mindenkinek tudnia kellett, aki ezt végrehajtotta.
Néhány országban, mint láthatod, Németországban vagy Ausztriában nem tették ezt; de azokban az országokban igen.
Remdesivirt adtak, ami teljesen haszontalan és káros volt.</b
És ami még rosszabb, a szükségtelenül lélegeztetett betegek sem kaptak antibiotikumot.
Bár minden lélegeztetett betegnél kialakul egy bakteriális fertőzés ezen antibiotikumok nélkül.
Ez azt jelenti, hogy elvileg szándékosan okoztak néhány hétre orvosi halálesetet egyes
régiókban, hogy a szükséges pánikot keltsék.
És ha most visszatekintünk egészen 1347-ig, az első nagy pestisjárványig, akkor ma is vannak ilyen térképek,
és akkor is láthatjuk, hogy valami nem lehet rendben.
Noha a betegség elterjedése meglehetősen homogénnek tűnik, ez a járvány öt évig tartott volna, sőt egész régiókat is
hivatalosan elismertek - mint például a mai Lengyelország, Kelet-Németország, Csehország, Milánó környéke
és itt a Pireneusok -, ezek öt évig maradtak volna betegségmentesek, földrajzi határok nélkül.
Ez csak azért lehet, mert az ottaniak nem vettek részt, és ez a dolgunk! Ha elég sokan nem vesznek részt, nem lesz járvány!
És időközben a tanulmányok azt is elég jól kimutatták, hogy ez a járvány, ahol egyáltalán lezajlott - viszonylag kevés város
volt -, ott az események 95,5 százaléka a hajózható vízi utaktól számított tíz kilométeres távolságon belül történt.
És tudod, hogy az ország hány részén nincs hajózható vízi út.
Ez azt jelenti, hogy sok ilyen régióban, ahol a színes területeket csak azért rajzolták ide, hogy megmutassák, hogy
állítólag olyan rossz volt, egyáltalán nem történt semmi.
Ha, ha ilyen városi pontokat kell tennie.
És aztán a kutatásunk kimutatta hogy sok ilyen pestis-statisztikát kitaláltak.
Egy másik városról is ugyanezek a jelentések - csak a város nevét változtatták meg -
arra utalnak, hogy ott pestisjárvány történt.
De még ha ezt nem is vesszük figyelembe, és csak azt nézzük, hogy Európa nagy része vidéki volt, és akkoriban az emberek
nem elsősorban a nagyvárosokban, hanem vidéken éltek, akkor is csak a lakosság tíz százalékát érintette volna ez az egész.
Ezért nem lehetett szó tömeges halálozásról és tömeges megbetegedésekről már 1347-ben, az első állítólagos
nagy pestisjárvány idején. És miért volt erre szükség?
Ez akkoriban az átszervezésről is szólt.
És ha ma megnézzük a történelemkönyvet azt írja:
Az első pestisjárvány a reneszánsz előjátéka volt. Most éppen most élünk át egy fordulópontot.
Azt tették. És akkoriban a pénzügyi piac a zsidók kezében volt.
A zsidó közösségek felének kiirtása után már nem a zsidók, hanem a helyi patríciusok
kezében volt, akik átvették az üzletet.
És kényelmes módon sokan, köztük az egyház fejedelmei is, megszabadultak az
adósságaiktól, mert megölték a hitelezőiket.
A gazdaság átszervezése. Abban az időben a legtöbb finom szövet Észak-Olaszországból érkezett, de 1352 után már nem.
Hirtelen német textilipar alakult ki a manufaktúrákban.
A katolikus egyháznak pedig hirtelen rengeteg földje lett a városokban, és hatalmas
katedrálisokat építhetett. Persze nem a saját pénzükből.
És néhány helyen, ahol ez működött, a népesség csak egy kicsit volt kezelhetőbb.
Mert ha valahol több ember halt meg, az csak néhány nagyvárosban volt.
És akkor kevesebb kellemetlen ember volt.
Vessünk egy pillantást egy másik eseményre, az úgynevezett 1529-es angol izzadásra, egy nagyon különös eseményre.
Vuhanhoz hasonlóan egy hajó 1529-ben halálos pestisjárványt rakott volna ki Hamburg kikötőjében.
Minden rekonstruálható adat szerint valószínűleg nyári influenza volt.
De furcsa módon a nyári influenza csak Németország és Svájc egyes városaiban, egy kicsit Hollandiában -
de Franciaországban nem, Lengyelországban nem, Nem a Cseh Köztársaságban.
Az orvostörténészek ma is keresik a kórokozót. De nem fogják megtalálni.
De megtalálod, ha megnézed a reformáció térképét.
1517-ben egy bizonyos Luther Márton megreformálta az egyházat és most már protestáns egyház volt.
És ezek azok a területek, ahol a városok megtértek a protestáns hitre.
Majdnem egy az egyben megegyeznek azokkal a városokkal melyikben az angol izzadás zajlott.
És ez nem a fertőzés miatt történt, hanem a terápia miatt.
Ezekben a városokban azt mondták az embereknek, hogy 24 órán át két paplanba kötve kell
maradniuk 35 fokos nyári melegben. Aztán meghaltak.
Ez volt az a hidroxiklorokin, amit akkoriban használtak.
És sajnos akkoriban nagyon sok ember engedte magát megijedni, és ezt tette.
És az újság megjelent, érdekes módon, mert most éppen Ausztriában vagyunk, két linzi gyógyszerész aláírásával.
A két linzi gyógyszerész soha nem került elő mert soha nem is léteztek.
Hamis gyógyszerészek voltak, de ez elég volt hogy több ezer embert megöljenek.
És mi történt Londonban 1665-ben? Ott volt a Nagy pestisjárvány, amely
állítólag 68 000 emberéletet követelt.
Meglehet, lehet, hogy nem, nem is akarom megítélni. De mi történt egy évvel később?
A nagy tűzvész. Egész London leégett - egy termikus felújítás, amely a pestis okozta sokk után nagyon jól működött.
És mi történt London barokk újjáépítése után ? Soha többé nem volt pestisjárvány. Micsoda véletlen egybeesés.
Vagy nézzük meg az 1830-31-es évet. Még nem volt 1848, de már erjedőben volt.
A napóleoni háborúk után, mint azt itt Ausztriában különösen jól tudjuk, létrejött a Metternich-rezsim.
És akkor láthatnád, hogy mire is jók valójában a maszkok.
Nem a fertőzés elleni védekezés, hanem a beszéd betiltása.
Egy rajzfilm így mutatta meg akkoriban. És ugyanez volt más országokban is.
Párizsban, Brüsszelben, Antwerpenben, Varsóban forradalmak voltak. És ez veszélyessé vált.
És mi következett ezután? Aztán jött a kolera. Először utazott el Bengáliából.
Évezredekig nem kapott hajót, de aztán egyszer csak jött. És akkor az emberek meghaltak.
És persze csak a nagyvárosokban, mert a forradalmak akkoriban még a nagyvárosokban zajlottak.
És az utolsó dolog, a spanyolnátha, amelyet még sok koronavírus-kritikus is
valódi fertőzésnek tart, szintén nem valódi.
Itt láthatja: Ezek a statisztikák az influenza gyakoriságáról a német hadseregben 1918-ban.
Nyári influenza volt, a katonák 6, 5 százaléka beteg volt.
És egy őszi influenza, az még 2 százalékot sem ért el.
A német hadsereg vereségéért felelős Erich Ludendorff pedig azt mondhatta volna: Csak a spanyolnátha miatt vesztettünk.
Nem, mondta: Az emberek kicsit influenzásak voltak, de mindenekelőtt nem volt krumplijuk, és rossz hangulatot
hoztak magukkal otthonról. Ezért vesztett a német hadsereg.
És 1918 novemberében az influenza vége volt. Nem maradt semmi.
De ma már olvashatunk róla a könyvekben, amely 1923-ig tartott.
De vegyük a régi könyveket, azok nem ezt mondják. Az embereknek 1919-ben volt ez a normális influenzájuk,
ami csak egy kicsit súlyosabb volt, mert a háború végén az emberek rászorultak, és nem volt mit fűteniük.
Már el is felejtkeztek róluk.
Szóval akkoriban sem voltak új kórokozók, nem voltak veszélyes kórokozók.
A legjobb esetben is csak a körülményekről volt szó. Ez nem egy új influenza volt, ami itt történt.
Amilyen kevés volt ez most.
És ezért írtak egy újságot, ami ezt vizsgálta Köln városának, hogy a kölni polgárok
lényegében az újságból értesültek a spanyolnátháról.
De nem a megbetegedések és nem a halálesetek miatt, amelyek minden utcasarkon ott hevertek volna.
És ez az, amit Andersen asszony korábban drasztikus szavakkal, az ő szavaival élve mondott.
Ezt valaki mondta, akit még egyszer szeretnék tisztelettel megemlíteni mert ő bécsi.
Ivan Illich már 1975-ben megjósolta a mostani forgatókönyvet.
Azt mondta: "A tudományos irányítók új elitje az egész világot kórházi kórteremmé akarja változtatni, és uralni akarja."</b
Ez az új orvosi klérus akarja eldönteni, hogy mi a betegség, ki beteg vagy beteg lehet, és mit kell tenni értük."
Nem tudott semmit az RNS-oltásokról és semmit a PCR-tesztekről. De ismerte a mechanizmusokat.
Miért van ez? Mert Ivan Illich katolikus pap volt. Belső információkkal rendelkezett.
Szóval, és most a végén talán érdekel titeket tőlem, hogy aki a múltba néz, az meg tudja jósolni a jövőt, hogy mit
fog ez a kagylójátékos előhúzni következő járványként.
Azt sem tudom megmondani, hogy mit fog előhúzni a kalapjából.
De azt mondhatom, hogy eljön, amikor szükség van rá, vagy amikor nem jön el, és nem fog eljönni, ha nem hiszünk benne.
Elég, ha az emberek kellően nagy száma nem hisz a világjárványban és "nincs
totalitarizmus világjárvány nélkül".
Köszönöm.