Alates 2023. aasta oktoobrist on Brasiilia registreerinud oma ajaloo suurima üleriigilise dengue-palaviku puhangu.
Peaaegu kõik liidumaad on mõjutatud ja mitmes piirkonnas on välja kuulutatud erakorraline seisukord.
Briti päevaleht "Financial Times" teatas 2. juunil 2024, et praeguseks on registreeritud 5,5 miljonit nakatumist.
Dengue'iha, mis võib põhjustada kõrget palavikku, lihasvalu ja sisemist verejooksu, on sel
aastal põhjustanud juba üle 3200 surmajuhtumi.
Juba aastaid on teada, et erinevates riikides üle maailma, eriti Brasiilias, lastakse nakkushaiguste vastu
võitlemiseks laboratooriumis välja modifitseeritud sääski.
Eelmisel aastal teatas ÜRO ülemaailmne sääskede programm, et järgmise kümne aasta jooksul lastakse Brasiilias
erinevates kohtades välja miljardeid aretatud sääski.
Uurimismeetodi puhul nakatatakse Aasia tiigermoskitooteid looduslikult esineva Wolbachia bakteriga
ja lastakse need looduslike sääskede populatsiooni.
Wolbachia bakteri eesmärk on takistada dengue-, Zika- ja muude viiruste levikut sääskede poolt teistele
sääskedele ja seega ka ümbritsevale inimpopulatsioonile.
Brasiilia tervishoiuasutused on juba katsetanud laboratoorsete sääskede vabastamist viies Brasiilia suurlinnas.
Kuid millised olid selle vabastamise tagajärjed?
Vähemalt näitavad praegused arvud selgelt, et dengue'i palaviku juhtumite arv ei ole
vähenenud, vaid pigem on see rekordiliselt suurenenud.
Üks pilk minevikku näitab, et varasemad teadusprojektid geneetiliselt muundatud sääskede põhjustatud
nakkushaiguste ohjeldamiseks ei ole olnud tõhusad.
Näiteks Briti biotehnoloogiaettevõte Oxitec lasi aastatel 2013-2015 Brasiilias vabaks üle
kaheteistkümne miljoni geneetiliselt muundatud sääskede.
Selle välitingimustes läbiviidud katse eesmärk oli toona piirata tiigri sääskede "Aedes aegypti" populatsiooni,
mis on eriti vastutav dengue'i palaviku leviku eest.
Kuid 30 kuud hiljem leiti, et kuni 60 % kohalikest sääskedest on samuti geneetilised muutused.
Kuid mitte ainult see, vaid ka tiigri sääskede populatsiooni kavandatud ja algselt saavutatud vähenemine
on 18 kuu möödudes jõudnud tagasi varasemale tasemele.
Loodusliku sääskede ja geneetiliselt muundatud sääskede vahel loodi ristamine, mille tulemusel tekkis
tugevam sääskede populatsioon kui enne keskkonda laskmist.
Samuti on uuringud näidanud, et sääsed on võrdselt nakkushaiguste kandjad nii enne kui ka pärast eksperimenti.
Kuigi eelmised katsed ei ole oma eesmärki täielikult saavutanud, ei ole tootmist Brasiilia sääsevabrikutes peatatud.
Seega tekib küsimus, millised huvid on teadusprojektide taga ja kes rahastab nende elluviimist?
Juba 2019. aastal avaldas Maailma sääskede programm oma veebilehel, et Bill & Melinda Gatesi fond ja Wellcome Trust
toetavad Wolbachia bakteri uurimisprojekti 50 miljoni dollariga.
Bill ja Melinda Gatesi fond rahastas 2003. aastal dengue-vaktsiini uuringuid.
Vaktsiini toodab Jaapani ravimifirma Takeda, mis on saanud ka kümneid miljoneid eurosid Gatesi fondilt.
Kuid mitte ainult Bill Gates, ka teised organisatsioonid toetavad teadusprojekte, mis hõlmavad laboris muundatud putukaid.
Näiteks organisatsioon Management Sciences for Health töötas juba 2022. aastal uuringu kallal, et välja selgitada,
kui palju oleksid maailma riigid valmis maksma Wolbachia-nimelise uudse patogeeni kasutamise eest.
Oma teabe kohaselt toetavad Management Sciences for Health'i mitmesugused organisatsioonid, ülikoolid ja eraettevõtted.
Teiste hulgas: Bill & Melinda Gates Foundation farmaatsia- ja biotehnoloogiaettevõte Pfizer Aasia farmaatsiaettevõte Takeda,
mis toodab vaktsiine dengue'i vastu ülemaailmne tervisealane algatus Unitaid ja Maailma Tervishoiuorganisatsioon.
Vaadates Brasiilia teadusasutust Oswaldo Cruzi Sihtasutus (lühendatult FIOCRUZ), mis edendab sääskede
tootmist, ilmneb samuti hämmastav suhete võrgustik mitmesuguste organisatsioonide ja ülikoolidega.
Tuleks rõhutada järgmist: Maailmapank ÜRO ÜRO Lastefond, lühendatult UNICEF Maailma Tervishoiuorganisatsioon
Nagu näitab pilk Brasiiliasse, ei ole laboris muundatud sääskede uurimisprojekte lõpetatud,
kuigi on teada, et need ei saavuta oma eesmärki.
Vaatamata edu puudumisele ja nakkushaiguste arvu märgatavale vähenemisele, lastakse välja miljardeid sääski,
mille tulemuseks on tohutud rahastamiskulud ning haigestumiste ja surmajuhtumite arvu suurenemine.
Mis on selle majandusmudeli taga?
Kas sääski kasutatakse tulevikus sõjarelvana inimkonna vastu?
Üks järeldus jääb: Inimestele riikides, kus sääsed lastakse vabaks, tekitatakse massiliselt kahju.
Juba juulis 2023 hoiatas Kla.TV asutaja Ivo Sasek geneetiliselt muundatud sääskede suureneva ülemaailmse leviku eest.
Seoses Brasiilias toimuvate sündmustega edastab Kla.TV taas tema kõnet.
Siin on mõned hämmastavad faktid, aga ka esimesed hämmastavad väljapääsud.