Od října 2023 zaznamenala Brazílie největší celostátní epidemii horečky dengue ve své historii.
Postiženy jsou téměř všechny spolkové země a v několika regionech byl vyhlášen stav nouze.
Britský deník "Financial Times" 2. června 2024 uvedl, že k dnešnímu dni bylo zaregistrováno 5,5 milionu infekcí.
Dengue, která může způsobovat vysokou horečku, bolesti svalů a vnitřní krvácení, si letos vyžádala již více než 3200 úmrtí.
Již několik let je známo, že v různých zemích světa, zejména v Brazílii, jsou laboratorně vypouštěni
modifikovaní komáři, kteří mají bojovat s infekčními chorobami.
V loňském roce oznámil Světový program OSN proti komárům, že v příštích deseti letech vypustí na
různých místech Brazílie miliardy odchovaných komárů.
V rámci použité výzkumné metody jsou asijští tygří komáři infikováni přirozeně se vyskytující
bakterií Wolbachia a vypuštěni do původní populace komárů.
Bakterie Wolbachia má zabránit přenosu virů dengue, zika a dalších virů z komárů na jiné
komáry a následně na okolní lidskou populaci.
Brazilské zdravotnické orgány již testovaly vypouštění laboratorních komárů v pěti velkých brazilských městech.
Jaké však byly důsledky tohoto uvolnění?
Současné údaje přinejmenším jasně ukazují, že počet případů horečky dengue se nesnížil, ale naopak rekordně vzrostl.
Pohled do minulosti ukazuje, že předchozí výzkumné projekty zaměřené na potlačení infekčních chorob
způsobených geneticky modifikovanými komáry nebyly účinné.
Například britská biotechnologická společnost Oxitec vypustila v letech 2013-2015 v Brazílii více
než dvanáct milionů geneticky modifikovaných komárů.
Cílem tohoto polního pokusu bylo tehdy omezit populaci komára tygrovaného "Aedes aegypti", který
je zodpovědný zejména za přenos horečky dengue.
Po 30 měsících však byly zjištěny genetické změny až u 60 % místních komárů.
Ale nejen to, cílená a původně dosažená redukce populace komárů tygrovaných se po 18 měsících vrátila na původní úroveň.
Vznikl kříženec mezi přirozeným komárem a geneticky modifikovaným komárem, jehož výsledkem
je silnější populace komárů než před uvolněním.
Výzkum také ukázal, že komáři jsou stejnými přenašeči infekčních chorob před pokusem i po něm.
Přestože předchozí pokusy zcela selhaly, výroba v továrnách na komáry v Brazílii nebyla zastavena.
Vyvstává tedy otázka, jaké zájmy stojí za výzkumnými projekty a kdo financuje jejich realizaci?
V roce 2019 Světový program pro komáry na svých webových stránkách zveřejnil, že Nadace Billa a Melindy
Gatesových a nadace Wellcome Trust podporují výzkumný projekt bakterie Wolbachia částkou 50 milionů dolarů.
Nadace Billa a Melindy Gatesových financovala výzkum vakcíny proti horečce dengue již v roce 2003.
Vakcínu vyrábí japonská farmaceutická společnost Takeda, která rovněž obdržela desítky milionů eur od Gatesovy nadace.
Nejen Bill Gates, ale i další organizace podporují výzkumné projekty zahrnující hmyz upravený v laboratoři.
Například organizace Management Sciences for Health již v roce 2022 pracovala na studii, jejímž cílem bylo
zjistit, kolik by byly země po celém světě ochotny zaplatit za používání nového patogenu zvaného Wolbachia.
Podle vlastních informací je Management Sciences for Health podporován různými
organizacemi, univerzitami a soukromými společnostmi.
Mimo jiné od: Nadace Billa a Melindy Gatesových farmaceutická a biotechnologická společnost Pfizer asijská farmaceutická
společnost Takeda, která vyrábí vakcíny proti horečce dengue globální zdravotnická
iniciativa Unitaid a Světová zdravotnická organizace.
Pohled na brazilskou vědeckou instituci Oswaldo Cruz Foundation (zkráceně FIOCRUZ), která podporuje
produkci komárů, také odhaluje úžasnou síť vztahů s nejrůznějšími organizacemi a univerzitami.
Je třeba zdůraznit následující: Světová banka Organizace spojených národů Dětský fond OSN,
zkráceně UNICEF Světová zdravotnická organizace.
Jak ukazuje pohled na Brazílii, výzkumné projekty s komáry upravenými v laboratoři nebyly
přerušeny, i když je známo, že nedosahují svého cíle.
Navzdory neúspěchu a neznatelnému snížení výskytu infekčních onemocnění se vypouštějí další miliardy komárů, což vede k
obrovským finančním nákladům a nárůstu počtu případů a úmrtí.
Co se skrývá za tímto ekonomickým modelem?
Budou komáři v budoucnu použiti jako válečná zbraň proti lidstvu?
Jeden závěr zůstává: V zemích, kde jsou komáři vypouštěni, jsou lidé masivně poškozováni.
Již v červenci 2023 varoval zakladatel Kla.TV Ivo Sasek před stále častějším celosvětovým
vypouštěním geneticky modifikovaných komárů.
Vzhledem k aktuálním událostem v Brazílii vysílá Kla.TV jeho projev znovu.
Zde je několik překvapivých faktů, ale také první překvapivé cesty ven.