No 2024. gada 16. līdz 23. jūnijam pie ASV militārās bāzes Rammšteinā atkal notika miera nometne.
Stopp Airbase Rammstein organizēja plašu akciju nedēļu par miera jautājumu, ņemot vērā pieaugošos kara centienus.
Vai vēl viens karš tiek izraisīts no Vācijas zemes un tādējādi tiek pārkāptas mūsu saistības - nekad vairs karš?
Kla.tv 21. jūnija vakara pasākumā piedalījās tiešraidē, apkopoja cilvēku iespaidus un balsis un ļāva Danielem
Ganseram atbildēt uz šo jautājumu īsā ekskluzīvā intervijā.
Lielākā ASV militārā bāze Vācijā - Rammšteina, ASV Gaisa spēku štābs Eiropā, atrodas tikai dažu kilometru attālumā no šejienes.
Visi pēdējo gadu bezpilota lidaparātu kari - Pakistānā, Lībijā, Afganistānā, Somālijā, Jemenā,
Afganistānā vai Irākā - ir tikuši kontrolēti no šejienes.
Tikai retais apzinās, ka ASV administrācija Vācijā pārvalda vairāk nekā 100 citas militārās bāzes.
Šī ASV masīvā stratēģiskā militārā klātbūtne Vācijā biedē daudzus cilvēkus.
Un sprādzienbīstamība palielinās.
Nedēļas sākumā vācu valodas tiešsaistes medijs News, NATO, Wiesbaden kļūst par Ukrainas atbalsta štābu.
Un tas attiecas uz ASV bāzi Vīsbādenē-Erbenheimā.
Klagemauer TV par šo tēmu jau ir izveidojusi iespaidīgu dokumentālo filmu.
Jau gadiem ilgi arvien vairāk cilvēku mūsu valstī nav mierā, ka sēž uz, tā teikt, pulvera mucas.
Arī šogad Miera nedēļas ietvaros simtiem cilvēku pulcējās miera nometnē.
Jūsu ziņa?
Mēs aktīvi iestājamies par mieru.
Mēs atsakāmies būt ienaidnieki un cenšamies panākt starptautisku solidaritāti un sadarbību.
Labdien, kad mēs braucam pa ielām, šeit viss ir mierīgi.
Tas ir miers.
Kāpēc miera nometne?
Kāpēc jūs šodien esat šeit?
Es varu atbildēt ļoti personiski.
Man kaut kas ir rokā.
Tas ir šrapnelis.
Mana mamma to paņēma vēl siltu, kad viņai bija 16 gadi.
Mana māte ir dzimusi 1924. gadā.
No stāstiem es zinu, kā darbojas kara propaganda un kā cilvēki tiek mudināti doties karā.
Un tieši to es šobrīd redzu arī pie mums.
Mūs pārvalda kara propaganda, un mūsu valdība vēlas mūs nosūtīt uz karu.
Šeit, Vācijā, Vācijas teritorijā.
Un bērnībā es iemācījos, ka nekad vairs kara.
Mans tēvs palīdzēja izveidot Lieldienu gājiena kustību un konsultēja atteikušos no karadienesta pēc sirdsapziņas.
Man ir skaidrs, ka mans dēls nedrīkst tur doties.
Viņam ir 27 gadi, tāpat kā manai 24 gadus vecajai meitai, kā arī nevienam no mūsu pārējiem bērniem.
Ukraiņiem un krieviem arī nevajadzētu tur doties.
"Nekad vairs karš" ir vienīgais taustāmais moto, kas man šajā ziņā ir saistošs.
Labāk vienoties par 1000 stundām, nekā šaut vienu stundu.
Un Rammšteins, protams, ir laba vieta, kur demonstrēt par mieru, jo šeit notiek neticami briesmīgas lietas.
Un man dažkārt rodas iespaids, ka mēs, vācieši, esam pirmajās rindās, kad runa ir par kara izraisīšanu
pasaulē vai palīdzēšanu citiem izraisīt karu pasaulē.
Un tam taču nav jābūt, vai ne?
Tāpēc es esmu šeit, atbalstot Rammstein miera nometni, un man ir prieks, ka tik daudzi cilvēki ir atsaukušies aicinājumam.
Kāpēc jūs šodien esat šeit?
Kāpēc miera nometne ir svarīga?
Sveiki.
Tāpēc varbūt tagad šeit joprojām ir mierīgi.
Bet, pirmkārt, ne visur.
Un, otrkārt, mūsu valstī drīz vairs nebūs miera, ja politiķi turpinās to, ko viņi acīmredzot ir iecerējuši.
Un es vēlos ar savu klātbūtni šeit parādīt, ka ne visi ir vienkārši akli pret to, kas mums tiek stāstīts.
Super. Paldies, ka esi tur.
Šodien uz skatuves uzstāsies augsta līmeņa runātāji, lai runātu par mieru.
Žurnāliste Kristiāna Reimanna (Christiane Reimann), teologs, psihoanalītiķis un rakstnieks Eižens
Drevermans (Eugen Drewermann) un vēsturnieks un miera pētnieks Daniele Gansers (Daniele Ganser).
Liels paldies, ka esat šeit un ka jūs esat tik daudzi no jums.
Tas mani ļoti iepriecina.
Un es varu jums apliecināt, ka statistiski jūs pārstāvat vairākumu.
Ir veikts jauns, starptautisks pētījums.
Tajā teikts, ka ne tikai Vācijā, ne tikai Francijā, ne tikai Lielbritānijā, bet arī ASV vairākums ir pret karu pret Krieviju.
Rammšteins ir lielākais ASV militārais teātris ārpus valsts teritorijas.
No šejienes tiek veiktas un organizētas bezpilota slepkavības visā pasaulē.
Nelikumīgi. Pēc vēlēšanās. Pēkšņi.
Ar Federatīvās Republikas piekrišanu, kura izliekas, ka neko nezina par detaļām.
Mēs par to zinām un vairs nevēlamies, lai tas tā paliktu.
Vēstījums ir skaidrs.
Baireboka kundze, mums ir jāvienojas, nevis jācenšas sagraut Krieviju.
Mums ir jāredz savas bailes otra acīs.
Mēs esam kļuvuši par slepkavām.
Pistoriusa kungs, par to varat izlasīt savā muzejā.
No pieredzes no 1914. līdz 1918. gadam.
Vai jūs nopietni domājat, ka tas ir uzlabojies?
Kā parasti, Otrais pasaules karš bija tikai Pirmā pasaules kara saasinājums.
Un tas, kas mums ir tagad, ir vēl sliktāk nekā viss Otrais pasaules karš.
Pat ar atombumbām Hirosimā un Nagasaki nebija pietiekami.
Amerikai ir vajadzīgas ūdeņraža bumbas.
Amerikai vēl nav nepieciešams pietiekami daudz neitronu bumbu.
Nogalināšanai vienmēr ir jāpalielinās.
Un tagad, iespējams, pats sliktākais.
Mums ir vajadzīgi cilvēki, kas vēlas piedalīties.
16 gadus vecām meitenēm, 18 gadus veciem jauniešiem jābūt gataviem iemācīties nogalināt cilvēkus pēc komandas.
Tas notiek visos pasaules kazarmu pagalmos.
Tāpēc es iestājos par mieru un pret karu.
Ne tikai politisku, ekonomisku vai citu iemeslu dēļ.
Bet principā.
Karš ir necilvēcība kā visas amoralitātes avots.
Vīrietis pie darbagalda.
Kad atgriezīsieties un pateiksiet viņai, lai gatavošanas piederumu un ūdens cauruļu
vietā velk rokas granātas un lielgabalu mucas.
Vīrs pie darbagalda saka, ka nē.
Māte Vācijā.
Māte Ukrainā.
Kad jūs atgriezīsieties un pateiksiet viņai, lai viņa dzemdē bērnus.
Meitenes slimnīcām.
Zēni uz tranšejām.
Māte Vācijā.
Mamma Ukrainā saka nē.
Vīrietis laboratorijā.
Kad viņi nāk pie tevis un saka, lai tu izdomātu jaunu nāvi vecajai dzīvei.
Cilvēks laboratorijā saka nē.
Un mācītāji no kanceles.
No kuriem šajās dienās es nedzirdu ne vārda, pat ne apstiprinājuma pāvestam Franciskam.
Vīrietis no kanceles.
Kad viņi atgriezīsies un teiks jums attaisnot karu un svētīt ieročus.
Cilvēks no kanceles saka nē.
Jo, ja neteiksiet "nē", tas viss atgriezīsies, un vienmēr būs sliktāk, nekā jebkad bijis.
Paldies, ka esat šeit. . .
Viola Amherda un Ignazio Kasis ir organizējuši miera konferenci jūnijā.
Jūs dzirdējāt par karu Ukrainā, bet jūs neaicinājāt krievus.
Tātad, ja reizēm jūs brīnāties, šī ir vēl viena zīme, ka mēs dzīvojam apjukuma laikmetā,
tad atbilde ir ļoti skaidra: jā.
Tas ir tāpat kā tad, kad jums ir laulības strīds, un jūs sakāt: jā, es esmu eksperts, es
varu jums palīdzēt, bet es aicināšu tikai sievu.
Un tad mēs to atrisināsim.
Tas nedarbojas, visi to zina.
Un tas ir tas, ko mēs tikko piedzīvojām Šveicē.
Patiesībā analīze ir tāda, ka var teikt, ka amerikāņi pārkāpa ANO aizliegumu par vardarbību, jo viņi gāza valdību.
Jūs to nevarat darīt.
Tas ir nepārprotams ANO aizlieguma pret vardarbību pārkāpums.
Un krievi pārkāpa aizliegumu izmantot spēku, jo viņi iebruka 22. gadsimtā. Tagad jūs saliekat kopā 14. un 22. gadsimtu
un sakāt, ka tad Vācija varētu vienkārši palikt neitrāla.
Jūs varat palikt neitrāls un teikt, ka šeit ir divas dažādas grupas, mēs esam starpnieki.
Viena no priekšrocībām būtu tā, ka mēs varētu atdalīties no amerikāņiem.
Taču tas nozīmētu, ka Vācijai būtu jāizstājas no NATO.
Iespējams, es gribētu pabeigt šādi.
Kad jūs sapratīsiet, ka tas nav gudrs veids, kā sākt karu ar amerikāņiem, tad jums no acīm nokritīs zvīņas.
Tad tas nav tik sarežģīti.
Tas nav tik sarežģīti.
Tā vietā viņi vienkārši saka, ka amerikāņi jau ir bombardējuši Vjetnamu.
Viņi ir gāzuši Irānas valdību.
Viņi gāza Gvatemalas valdību.
Jūs gāzāt valdību Čīlē.
Protams, viņi bombardēja Lībiju.
Viņi viltoja vēlēšanas Itālijā.
1948. gadā jūs vēl nebijāt dzimis.
Bet tad tas turpinājās un turpinājās.
Tā ir ļoti gara karu sērija, ko amerikāņi ir izcīnījuši.
Un stratēģiski manas galvenās rūpes šeit, Vācijā, patiesībā ir veicināt izpratni par to, ka ASV ir brīnišķīgi cilvēki.
Arī viņi ir daļa no cilvēku ģimenes.
Tāpat kā krievi, ukraiņi, palestīnieši un izraēlieši.
Taču jums ir arī jāsaprot, ka ļoti neliela grupa ASV ir ārkārtīgi vardarbīga. Ārkārtīgi.
Un jums nevajadzētu tiem akli sekot.
Gansera kungs, ilgu laiku Vācijā un politikā valdīja uzskats, ka Vācija nekad vairs nedrīkst iesaistīties karā.
Kā jūs vērtējat šo maksimu saistībā ar Vācijas politiķu pašreizējiem izteikumiem?
Jā, es esmu noraizējies.
Es domāju, ka šis teiciens joprojām ir pareizs.
Vācijai nekad vairs nevajadzētu sākt karu.
Un, ja jūs tagad sakāt - jā, nē, mēs piegādājam ieročus Ukrainai, un Ukrainai arī ir atļauts ar
šiem ieročiem bombardēt Krieviju, tad tas ir labi.
Manuprāt, šādi apgalvojumi ir nepareizi.
Manuprāt, daudz vērtīgāk vai pareizāk būtu, ja Vācija teiktu - nē, mēs vēlamies strādāt miera labā.
Mēs vēlamies panākt, lai ukraiņi un krievi sēstos pie sarunu galda un lai viņi vairs nenogalinātu viens otru.
Citiem vārdiem sakot, faktiski tādai vajadzētu būt Vācijas lomai.
Neuzsākt karus un, galvenais, neuzsākt karus, jā, tā ir "Taurus" noplūde, ko mēs dzirdējām, ka Bundesvēra virsnieki, gaisa
spēku virsnieki, teica, ka mēs varētu bombardēt arī Krieviju.
Tas notiek pilnīgi nepareizā virzienā.
Tas mani uztrauc.
Un es arī uzskatu, ka lielākā daļa Vācijas iedzīvotāju to noteikti nevēlas.
Ko jūs teicāt?
Ko vācu politiķiem šeit, Rammstein, patiesībā ir ko teikt?
Ko jūs sakāt par NATO?
Vai jums vispār ir kādas manevrēšanas iespējas?
Tas ir atkarīgs no tā, kā jūs uz to raugāties.
Oficiāli Vācija ir suverēna valsts.
Un, ja tā ir suverēna valsts, tad Vācijas politiķi varētu izstāties no NATO un teikt, ka mēs
vairs nevēlamies būt šīs militārās alianses daļa.
Vācijas politiķi, piemēram, kanclers Olafs Šolcs (Olaf Scholz), varētu pieprasīt, lai tiktu izmeklēts teroristu uzbrukums
Nord Stream cauruļvadiem 2022. gada 26. jūlijā un 27. septembrī.
Bet, ja paskatās, tad redz - un, protams, tas ir sāpīgi - ka Olafs Šolcs necenšas veikt izmeklēšanu par šo teroristu uzbrukumu.
Un es patiešām vēlētos, lai tas tiktu noskaidrots, jo šis bija liels teroristu uzbrukums, kas
nodarīja arī lielu kaitējumu Vācijas ekonomikai.
Un šeit jau rodas sajūta, ka Vācijas suverenitāte ir ierobežota.
Tāpēc mana nostāja ir tāda, ka visiem amerikāņu karavīriem būtu jāatstāj Vācija.
Šobrīd to ir 38 000.
Un ka Rammšteinas aviobāze ir jāslēdz.
Mēs atrodamies dažu metru attālumā no aviobāzes.
Pat tad, ja tāda ir mana pašreizējā nostāja, es zinu, ka tā nenotiks rīt.
Taču, manuprāt, ir vērtīgi, ka arvien vairāk cilvēku uzdrošinās šo nostāju paust publiski.
Citiem vārdiem sakot, tagad no politiķiem nav jāgaida tik daudz.
Mums pašiem ir jākļūst aktīviem.
Mums pašiem, tā sakot, ir jāpamodina un jānodod tālāk mūsu vēlme, mūsu griba, tā sakot.
Jā, es domāju, ka cilvēkiem pašiem ir jāizlemj, ko viņi vēlas.
Vācijā ir daļa iedzīvotāju, kas uzskata, ka amerikāņi ir mūsu labi draugi un ka viņi ar mums domā labi.
Bet tad es patiešām risinātu teroristu uzbrukumu Nord Stream cauruļvadiem.
Ja jūs nonākat pie secinājuma, ka amerikāņiem ir citas intereses nekā mums, tad jums
jādomā, kā mēs varam aizstāvēt savas intereses.
Tāpēc, ka Vācijai būtu interesanti importēt lētu dabasgāzi no Krievijas un panākt ekonomikas uzplaukumu.
Taču tagad ir izveidojusies situācija, kad Vācija var pēkšņi arvien vairāk iesaistīties karā ar Ukrainu,
jo ukraiņu karavīri tika apmācīti amerikāņu militārajās bāzēs Vācijā.
Vēsturiski raugoties, amerikāņi ievilka Vāciju karā, kad 1999. gadā uzbruka Serbijai,
2001. gadā - Afganistānā un 2015. gadā - Sīrijā.
Un es vienkārši saku, ka tās ir mazākas valstis - Serbija, Afganistāna un Sīrija.
Krievijā ir pavisam cita situācija.
Un tas būtu brīdis, kad vajadzētu pamosties un teikt - nekad vairs karš, pat ne karš ar Krieviju, mēs to nevēlamies.
Jūs vienmēr runājat par cilvēku ģimeni, tas ir jauks tēls.
Kādu risinājumu jūs redzat?
Ko mēs kā cilvēki varam darīt?
Ar terminu "cilvēciskā ģimene" es domāju, ka gan ukraiņi, gan krievi, gan amerikāņi, gan vācieši, gan
serbi, gan afgāņi pieder pie cilvēciskās ģimenes.
Jo kara propaganda vienmēr attēlo vienu grupu kā ļaunu un tad apgalvo, ka, ja mēs nogalināsim sliktos, mums būs labāk.
Tā tas vienmēr tiek stāstīts.
Un tā tas patiesībā ir bijis vienmēr vēstures gaitā.
Es vienkārši sapratu, ka tas ir ļoti vecs numurs.
Un es patiesībā vēlos izmantot terminu "cilvēciskā ģimene", lai parādītu, ka nevajag nogalināt vispār nevienu un ka visa
šī propaganda par Afganistānā dzīvojošajiem teroristiem un krieviem, kas ir ļauni jau no dzimšanas, ir jāatmet,
Tas viss ir tikai kara propaganda, ka jūs to noņemat un tad sakāt - nē, Afganistānā dzīvo brīnišķīgi cilvēki,
Krievijā dzīvo brīnišķīgi cilvēki, Ukrainā dzīvo brīnišķīgi cilvēki, Vācijā dzīvo brīnišķīgi cilvēki.
Citiem vārdiem sakot, ka jūs neļaujat sevi sadalīt.
Jo kara propaganda var nodarīt lielu kaitējumu cilvēku sirdīm un prātiem, kad viņi pēkšņi sāk
domāt, ka tā vai cita tauta ir principiāli ļauna.
Tas vienmēr bija meli.
Jā, un tad galu galā zaudē arī bailes no otras personas.
Gansera kungs, liels paldies par šo īso interviju.
Viņi teica, ka mīlestība, patiesība un drosme.
Un mans novēlējums jūsu dzīvei ir, lai jūs varētu turpināt novietot šos trīs mietiņus tālu viens no otra.
Jauki, paldies.
Jauku dienu.
Drīzumā programmā, nepalaidiet to garām
Dokumentālā filma par NATO
Miers Eiropā - vai tai ir vajadzīga NATO?
Padziļināts pētījums atklāj NATO kara kurināšanas un diversijas manevrus.
Raidījuma datums sestdiena, 6 jūlijs 2024, 19.45 pm par kla-tv.