I anledning af 5-årsdagen for mordforsøget på Walter Lübcke den 2. juni 2019 viser vi uddrag af vores
dokumentarfilm "Tiefer Staat" (www.kla.tv/16518).
Denne stadig meget aktuelle dokumentarfilm har til formål at gøre opmærksom på, at politik, mediekampagner og selv mord
tilsyneladende hverken er tilfældige eller vilkårlige, men - ifølge velbegrundet forskning -
næsten problemfrit følger en forudbestemt dagsorden.
Med henvisning til Lübcke-sagen advarer politikere og toneangivende medier i øjeblikket om en påstået drastisk stigning
i had og hadefuld tale og om en formodet stigning i højreradikalisme, som siges at
komme i stigende grad fra partier som AfD.
Men de omhyggeligt researchede fakta i den følgende korte version af Kla.TV-dokumentaren "Deep State" viser,
at det kræver et kritisk og kræsent øje at forstå de virkelige forbindelser og baggrunde.
NSU's engagement
Terror som instrument
Århundreder gamle hemmelige planer
Lübcke-mordsagen
Hvad er den dybe stat?
Den "dybe stat"
Efter mordet på den tyske CDU-politiker Dr. Walter Lübcke i begyndelsen af juni 2019
florerede nyhederne om baggrunden for mordet i ugevis.
Motivet for lovovertrædelsen anses for at være "had fra højre", som Lübcke skulle have pådraget sig som følge af en udtalelse,
han kom med i 2015, da flygtningekrisen var på sit højeste.
De førende medier formidlede straks et fast billede: "Højreorienteret terror er fare nummer 1".
I 1980'erne blev venstreorienteret terrorisme stadig betegnet som "samfundets fjende nummer et".
Hvordan kunne den offentlige opfattelse vende 180°?
Er fjendebillederne af "højrefløjsterrorisme" og "venstrefløjsterrorisme" måske beregnet på at
aflede opmærksomheden fra helt andre kræfter, der torpederer retsstaten og demokratiet i baggrunden?
I den forbindelse taler den anerkendte schweiziske historiker og fredsforsker Dr. Daniele Ganser om den såkaldte "dybe
stat", som har infiltreret demokratiske strukturer verden over med skjult krigsførelse og operationer under falsk flag.
Hvad er den "dybe stat"?
Siden 1970'erne er begrebet "deep state" blevet brugt til at beskrive magt- og beslutningsstrukturer inden
for efterretningstjenester, militær, politik og retsvæsen, som ikke er demokratisk legitimeret.
Siden 1990'erne er der blevet afsløret globalt aktive netværk, som i det skjulte forfølger en hemmelig magtelites interesser.
Uanset hvilket politisk parti, der sidder på magten i øjeblikket, er realiseringen af mangeårige planer blevet
og bliver ubemærket drevet frem under dække af demokrati.
Målet er udvidelse af magten og ophobning af penge hos de globalt dominerende familier (f.eks. Rothschilds, Rockefellers).
Den dybe stat - Eksempel 1: Tyske statsorganers involvering i NSU-sagen
Mellem 2000 og 2006 blev de såkaldte "kebabmord" begået, som den højreorienterede terrorcelle
"Nationalsocialistisk Undergrund" - forkortet NSU - under ledelse af Beate Zschäpe blev holdt eneansvarlig for.
Forskellige undersøgende journalister, såsom Jürgen Elsässer, undersøgte sagen ved blandt andet at analysere retsudskrifter.
Det kom frem, at statslige organer, såsom Thüringens kontor for beskyttelse af forfatningen, var involveret i NSU-sagen.
Andreas Temme var for eksempel beviseligt involveret i opbygningen af NSU-netværket og direkte eller
indirekte i udførelsen af de førnævnte kebabmord, men det blev aldrig grundigt undersøgt i retten.
Det er bevist, at Thüringens kontor for forfatningsbeskyttelse har været betydeligt involveret i finansieringen og
udviklingen af det højreorienterede netværk omkring NSU.
Der var også en mystisk død af vidner i NSU-miljøet.
Det faktum, at 19 filer vedrørende NSU-sagen blev ødelagt, og at de resterende filer i første omgang
blev blokeret i 120 år, er særligt sprængfarligt.
Denne lock-up-periode blev efterfølgende forkortet til 2044.
Forsøger den tyske stat at dække over sin involvering i NSU-sagen?
Deep State - Eksempel 2: Lübcke-mordsagen: "Deep State" i aktion?
Siden mordet på CDU-politikeren og distriktsformanden i Kassel, Dr. Walter Lübcke, er det væltet ind
med rapporter og kommentarer om baggrunden for mordet.
Ifølge officielle udtalelser blev Lübcke dræbt af et skud i hovedet på terrassen til sin ejendom natten til den 2. juni.
Gerningsmanden siges at være en højreekstremist ved navn Stephan E.
Et muligt motiv for lovovertrædelsen er "had fra højre", som politikeren blandt andet skulle have pådraget
sig som følge af en udtalelse, der blev fremsat, da flygtningekrisen var på sit højeste.
Selv om undersøgelserne endnu ikke har gjort det muligt at drage klare konklusioner, giver mediernes overskrifter allerede et
færdigt billede: "Højreorienteret terror er den største fare".
Der er ingen tvivl om, at egentlig terror motiveret af had fra højre- eller venstreekstremister skal fordømmes og
straffes på det kraftigste uden spørgsmål eller forbehold.
Men kan Walter Lübckes voldsomme død virkelig entydigt og udelukkende tilskrives en højreekstremistisk baggrund?
I det mindste rejser nogle af forbindelserne vigtige spørgsmål:
1. Den døde Walter Lübcke blev fundet af sin søn, som ikke ringede til vagtlægen, men til en
paramedicinerven fra tivolifesten, der foregik lige overfor.
Det viste sig, at han manipulerede gerningsstedet ved at fjerne blod og muligvis andre spor.
Redningstjenesten ankom langt senere og tog Walter Lübcke med sig, selvom skudhullet i
hans hoved først blev opdaget på hospitalet.
2. Den tidligere forfatningsbeskytter Andreas Temme, som allerede havde spillet en tvivlsom rolle i mordene begået af det
højreorienterede NSU-netværk - Nationalsocialistisk Undergrund - mellem 2000 og 2006,
skiftede senere til Walter Lübckes regeringsagentur.
Temme var beviseligt direkte eller indirekte involveret i etableringen af NSU-netværket og udførelsen af mordene.
Serien af mord på ti overvejende tyrkiske ofre blev udelukkende tilskrevet det højreorienterede netværk.
En reel efterforskning af mordene blev massivt forhindret af staten.
I slutningen af 2011 ødelagde det føderale kontor for beskyttelse af forfatningen mindst 19 af de
eksplosive filer, og de resterende er blevet blokeret i 120 år.
Omkring NSU-retssagen var der en iøjnefaldende død af over et dusin vidner.
Det er bemærkelsesværdigt, at i Lübcke-mordsagen er en af Temmes undercover-agenter igen
tæt forbundet med den anklagede Stephan E..
3. I 2015 fik NSU's undersøgelsesudvalg udleveret filer, der indeholdt "et klassificeret dokument med relevante
oplysninger" om Stephan E., der var mistænkt i Lübcke-sagen.
Som Hessischer Rundfunk har rapporteret, har det statslige kontor for beskyttelse af forfatningen dog ikke
længere en personlig sagsmappe på den formodede morder af distriktspræsidenten i Kassel.
Kendsgerningerne er derfor alt andet end klare. Ikke desto mindre foregår der undersøgelser udelukkende mod "højrefløjen".
Men hvilke andre mulige motiver er der i sagen om Lübcke-mordet?
1 Lübckes regionsråd udsteder blandt andet tilladelser til vindmøller.
I Lübckes regeringstid har der været gentagne konflikter om disse licenser, blandt andet fordi
Lübckes sønner selv driver flere vind- og solparker.
Som distriktsformand var Lübcke meget "engageret" i at godkende vindmøller, også i vigtige naturbeskyttelsesområder,
hvilket nogle gange førte til vrede protester.
2 Det er også tænkeligt, at den calabriske mafia Ndrangheta har begået en blodsudgydelse. Den har været aktiv i Kassel i årevis.
Det er bevist, at Ndrangheta hvidvasker milliarder af penge fra narkotika, våben, red light og betting shops,
primært via vindmøller, og derfor blev der gennemført en landsdækkende razzia i 2013.
For at opsummere er forskellige efterforskningsplatforme nået frem til den konklusion, at fakta i
Lübcke-mordsagen er ekstremt uklare og endda modstridende.
Alligevel er det indtil videre kun "højreekstremister", der har fået skylden for mordet, og
politikerne har allerede draget konsekvenserne.
Forbundsindenrigsminister Horst Seehofer ønsker at intensivere "kampen mod højreekstremisme" betydeligt...
Men overskrifter som disse efterlader ingen tvivl om, i hvilken retning disse konsekvenser faktisk går:
FAZ den 19. juni: "Mordet på Walter Lübcke - CDU giver AfD medansvar"
eller ZEIT ONLINE: "Annegret Kramp-Karrenbauer giver AfD skylden for Walter Lübckes død".
SPD's budgetpolitiske talsmand Johannes Kahrs opfordrer på Twitter: "... forbyd AfD, og afskedig
derefter AfD-medlemmer fra embedsmandsstillinger."
Disse udtalelser hænger sammen med AfD's kritiske holdning til den tyske regerings migrationspolitik, som på
en helt udifferentieret måde sidestilles med fremmedhad, hvilket dannede grobund for dette mord.
Medieproduktioner som NSU-mordene og Lübcke-mordet, som er blevet blæst op til en "stor trussel fra højre", har tydeligvis til
formål at retfærdiggøre censur, overvågning, sanktioner og forbud mod partier som AfD, uddannelsesbevægelser og frie
medier, og endda udelukkelse af systemkritikere fra samfundet.