Vai tiešām dzīvnieki nemirst mākslīgās gaļas dēļ?
Vai audzēju ēšana ir veselīga alternatīva jūsu organismam un videi?
... Vai arī mākslīgi radītiem toksiskiem bioloģiskajiem atkritumiem patiešām nav kaitējuma?
Kā tieši tiek ražota pārtika, kurai saskaņā ar programmu 2030. gadam
ir jānovērš bads pasaulē un jānodrošina pārtikas nodrošinājums?
Katram vajadzētu zināt atbildi uz šiem jautājumiem!
Vai arī jūs, dārgie skatītāji, pēdējā iepirkšanās
reizē pamanījāt, ka gandrīz visos lielveikalos, neatkarīgi
no tā, vai tie saucas Rewe, Aldi, Lidl vai kā citādi,
tagad ir veselas dārzeņu nodaļas?
Arī McDonalds, Burger King un citi uzņēmumi piedāvā augu izcelsmes burgerus vai nēģus.
Veģetāriešiem un vegāniem vajadzētu priecāties par šo notikumu attīstību:
lielāka izvēle, apzinātāks uzturs var būt tikai ieguvums cilvēkiem, dzīvniekiem
un videi - jūs varētu domāt.
Tomēr Programma 2030, ko enerģiski īsteno ANO, PVO un WEF, un sistemātiskā pieeja to
plānu īstenošanai pierāda, ka tas
nav nekas cits kā rūpes un piesardzība.
Kā Kla.TV jau skaidri norādīja raidījumā "Pārtika kā ierocis",
Programma 2030 ir milzīgs krāpniecisks marķēšanas pasākums.
Atkārtoju: Programmas
2030. gadam 2. mērķis ir paredzēts, lai izbeigtu badu, panāktu nodrošinātību
ar pārtiku un uzlabotu uzturu un veicinātu ilgtspējīgu lauksaimniecību.
Tomēr, sākot ar lauksaimniekiem, kas jau ir atbaidīti, var novērot, ka dabiskā,
mazā lauksaimniecība tiek iznīcināta, kamēr tajā pašā laikā starptautiskās
korporācijas arvien vairāk kontrolē pārtikas ražošanu pasaulē, izmantojot rūpniecisko
lauksaimniecību, gēnu inženieriju un agroķimikālijas.
Viens no daudzajiem paziņojumiem par to, kā Bils Geitss
un viņa domubiedri vēlas izbeigt badu pasaulē un nodrošināt
pārtikas nodrošinājumu, ir sintētiskā pārtika un vertikālā
lauksaimniecība, kas esot tikai ieguvums.
Tomēr 2023. gada oktobrī Uncut-News publicēja rakstu ar šādu virsrakstu:
Kāpēc sintētiskā pārtika ir ļoti bīstama.
Mēs apkopojam jums svarīgākos apgalvojumus un atbildam uz šādiem jautājumiem:
Kā ir ar dzīvnieku labturību mākslīgās gaļas ražošanā?
Viens no sintētiski ražotas pārtikas piemēriem ir kultivēta gaļa.
Šī gaļas aizstājēja atbalstītāji uzsver,
ka šis produkts nav mākslīga gaļa, bet gan
īsta gaļa, ar vienīgo atšķirību, ka tās
ražošanai nav jānokauj dzīvnieki.
Daudzi cilvēki pāriet uz kultivētu gaļu tieši dzīvnieku
labturības un apzinātas uztura pieejas dēļ.
Diemžēl viņi ir uzķērušies uz milzīgu PR krāpšanu.
Apgalvojums, ka šajā procesā netiek nogalināti dzīvnieki, ir vienkārši nepatiess.
Pašlaik lielākajā daļā kultivētās vai uz šūnu bāzes audzētās gaļas ražošanā
izmanto liellopu augļa serumu (FBS), ko iegūst no nedzimušu teļu asinīm.
Īsumā: saskaņā
ar Uncut News rakstu grūtnieces tiek nokautas, lai noņemtu
asinis no vēl nedzimuša augļa.
Vai sintētiskie gaļas aizstājēji ir droši patērētājiem?
Piemēram, lai nodrošinātu šūnu kultūru augšanu, daži uzņēmumi izmanto nemortalizētas
šūnas, kas tehniski ir pirmsvēža šūnas, t. i., būtībā pilnīgi vēža šūnas.
Citi uzņēmumi izmanto embrionālās cilmes šūnas vai dzīvu dzīvnieku šūnas.
Tāpēc gaļas aizstājējus, kas audzēti uz vēža šūnām, var
uzskatīt par audzējiem, jo gaļa sastāv tikai no vēža šūnām.
Iemesls nemirstīgo šūnu izmantošanai ir tas, ka šūnas,
kas uzvedas normāli, nevar dalīties mūžīgi.
Tātad tas nedarbojas, ja vēlaties izaudzēt tūkstošiem mārciņu
audu ar normālām muskuļu šūnām no neliela šūnu skaita.
Ko eksperti saka
par piesārņotājiem mākslīgi ražotajā gaļā?
Attiecībā uz nekaitīgumu var arī apgalvot, ka
dabīgā liellopu gaļa var tikt piesārņota
pārstrādes, iepakošanas, transportēšanas,
uzglabāšanas vai gatavošanas laikā.
Taču kultivētas gaļas gadījumā katra sastāvdaļa
un pārstrādes posms var būt piesārņots, un jebkura
no simtiem sastāvdaļu atsevišķi vai sinerģiski var radīt toksisku iedarbību.
Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas
(FAO) un PVO ekspertu grupas 2023. gada maijā publicētajā rūpīgajā
pieejamo datu analīzē secināts, ka ar laboratorijā audzētu gaļu
ir saistīti vismaz 53 iespējamie veselības apdraudējumi.
Tie ietver piesārņojuma iespēju ar smagajiem metāliem, mikroplastmasu, nanoplastmasu un ķīmiskām
vielām, alergēnas piedevas, toksiskas sastāvdaļas un antibiotikas.
Tas attiecas arī uz tirgū jau pieejamajiem augu aizstājējiem.
Šajā sakarā jānorāda, ka pat produkts, kas
deklarēts kā augu izcelsmes, nav veselīgs.
Arī tie ir sarežģīti ķīmiski ražoti un cita starpā satur apšaubāmu daudzumu
minerāleļļas. Vai mākslīgās gaļas ražošana rada toksiskus bioloģiskos atkritumus?
Kā īsumā minēts iepriekš, audzētas gaļas ražošanā
rodas arī toksiski bioloģiskie atkritumi.
Šo sintētisko, bioloģisko fermentāciju rezultātā radušies bioloģiskie
atkritumi vispirms ir jādeaktivē un pēc tam droši jālikvidē.
Tā nedrīkst nonākt izgāztuvē.
Dārgie skatītāji, jums jāļauj tam izkust mutē:
Ražojot produktus, kurus mums vajadzētu ēst, rodas bīstami atkritumi, kurus
nevar apglabāt parastā veidā, bet kuri mums ir pilnīgi nekaitīgi?
Ko mākslīgajā gaļā dara pret
antibiotikām rezistenti organismi?
Gaļai līdzīgajai masai, kas audzēta barojošajā šķīdumā, jābūt
izturīgai pret antibiotikām, jo tai jāiztur antibiotikas, ko izmanto,
lai iznīcinātu citus nevēlamus organismus tvertnē, kurā šī masa tiek audzēta.
Rezultātā galaproduktā tiek iestrādāti arī pret antibiotikām rezistenti organismi,
un var tikai minēt, kādas pārtikas izraisītas slimības varētu izraisīt
ģenētiski modificētas, pret antibiotikām rezistentas E. coli.
Šeit ir citāts no programmas Pārtika kā ierocis
Tajā pašā laikā Geitss iegulda daudz naudas mikrobioma
- sarežģītas baktēriju, sēnīšu, arheju un vīrusu ekosistēmas,
kas ar kopīgu apzīmējumu zarnu flora būtiski kontrolē gremošanas
procesus un būtiski ietekmē bērna garīgo un fizisko attīstību,
īpaši pirmajā dzīves gadā, - izpētē un pārveidošanā.
Vai mākslīgās gaļas ražošana ietaupa CO2?
Tiek arī propagandēts, ka kultivēta gaļa un citi sintētiskie pārtikas produkti ir videi draudzīgāki.
Arī šis apgalvojums
ir nepareizs: ražošana ne tikai rada bīstamus atkritumus,
bet arī laboratoriskās gaļas rūpniecība rada 4 līdz 25 reizes
vairāk CO2 nekā tradicionālā lopkopība.
Jo visa šī programma attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku utt. ir balstīta uz CO2
meliem, kas attaisno it kā nepieciešamo dabiskās lauksaimniecības samazināšanu.
Vairākos citos raidījumos Kla.TV diskutēja par tā dēvētajām govīm, kas nogalina klimatu, un Zaļo darījumu.
Kā aprakstīts iepriekš, Programma 2030. gadam lauksaimniekiem apgrūtina
mūsu, no viņiem atkarīgo cilvēku, apgādāšanu, nemaz nerunājot
par viņu iztikas līdzekļu saglabāšanu.
Kā jau redzējāt, sintētisko un pārstrādāto
pārtiku neizspiež no patiesām rūpēm par ilgtspēju.
Nē, sintētiskā bioloģija tiek izmantota, lai izveidotu spēcīgu kontroles mehānismu.
Tie, kam pieder visa sintētiskā pārtikas
ražošana, burtiski valdīs pār pasauli.
Lūk, Henrija Kisindžera citāts:
"Kas kontrolē pārtikas piegādi, tas kontrolē tautu;
Tas, kurš kontrolē enerģiju, var kontrolēt veselus kontinentus;
Tas, kurš kontrolē naudu, var kontrolēt pasauli.
Kisindžers bija arī tas, kurš 1974. gadā Nacionālās drošības padomei uzrakstīja slepenu stratēģijas
dokumentu, kurā, citiem vārdiem sakot, paziņoja, ka pārtika ir valsts varas instruments.
Īsāk sakot, globālistiem jau pieder un viņi kontrolē lielāko daļu
dabisko lauksaimniecības produktu, kas šodien tiek audzēti pasaulē.
Aizstājot īstu dzīvnieku izcelsmes pārtiku ar patentētām, laboratorijā ražotām olbaltumvielu
alternatīvām, mēs grasāmies iegūt vēl nepieredzētu varu pār pasaules iedzīvotājiem.
Ir arī labi zināms, ka īpaši pārstrādātas pārtikas patēriņš
veicina slimības, un labuma guvējs no tā, protams, ir Big Pharma.
Daudzus gadu desmitus pārtikas rūpniecība ir veicinājusi hronisku slimību izplatību,
kas pēc tam tiek ārstētas ar medikamentiem, nevis ar labāku uzturu.
Tomēr mūsu sākotnējā pārtika ir pilnīgs radījums, un savā dabiskajā
formā tā ir 100% pielāgota visu dzīvo būtņu vajadzībām.
Un, kad Bils un citi to pārveido, viņi rada Frankenšteina velnišķīgo bufeti ar riebuma faktoru.
Tomēr mēs, Kla.TV, labprāt dokumentētu globālistu, Lielās farmācijas
un "Agenda 2030" spekulantu darbību ilgākā laika posmā, lai viņi varētu
mums uz sava ķermeņa pierādīt, kādas priekšrocības sniedz viņu produkti.
Lūdzu, izplatiet informāciju par šo programmu un esiet kopā ar mums, lai programmas 2030.
gadam plāni attiecībā uz šīs pasaules tautām tiktu atklāti un tādējādi kavēti.
Kopā mēs pārvarēsim sarežģītības un nezināšanas sienu.