Kla.tv:n jännittävässä haastattelussa Euroopan ilmasto- ja energiainstituutin
varapuheenjohtaja, diplomi-insinööri Michael Limburg, tarkastaa CO2:ta koskevat
tosiasiat. Mitä hiilidioksidi oikeastaan on?
Jos muistat kouluaikasi:
Kaivoksessa opimme, että hiilidioksidi on hivenkaasu - hiilidioksidi on virallinen nimi
- jota syntyy jokaisessa palamisprosessissa ja jota on ilmakehässä pieniä määriä.
Tämän päivän luku on 0,04 tilavuusprosenttia.
Kuinka paljon hiilidioksidia on ilmakehässä?
100 kertaa 100 on 10 000. Se on meidän ilmapiirimme.
... yhteensä kolme 10 000:sta olisi niin sanottu luonnollinen hiilidioksidipitoisuus vuoden 1880 tai 1850 tienoilla. Ne ovat näitä punaisia ympyröitä.
Sen jälkeen, noin vuodesta 1880 lähtien, on lisätty yksi molekyyli, tämä molekyyli.
Yksi molekyyli, kuten sanoin, on tullut mukaan, ja tässä tutkijat väittävät, onko se sataprosenttisesti ihmisen tekemä?
Vai onko se puoliksi ihmisen tekemä vai kolmasosa?
Tiede on tästä eri mieltä. Ilmastotiede on samaa mieltä, mutta ne, jotka eivät seuraa tätä suuntausta, sanovat:
Ei, on muitakin lähteitä.
... Joka tapauksessa tämän yhden molekyylin vaikutus, ainakin määrällisesti, on syy siihen,
miksi alan epäillä, että hiilidioksidi voi saavuttaa tämän valtavan saavutuksen maapallon lämmittämisessä.
Onko hiilidioksidi pienestä määrästään huolimatta tämä pelottava ilmastomyrkky?
Dipl. Michael Limburg: On hyvä, että sanot noin, se on myrkyn vastakohta.
Myrkky vaikuttaa yleensä solufysiologiaan tai
hermoihin ja siten kuin vahvistin.
Pienimmillä määrillä ne voivat siis lamauttaa sydänhermot niin, että sydän lakkaa lyömästä. Hiilidioksidi ei pysty tähän kaikkeen.
Se voi yhdistyä muihin aineisiin vain energian vaikutuksesta, kuten esimerkiksi kasvit tekevät.
Hiilidioksidi on kasvin ravintoa par excellence. Ilman hiilidioksidia ei olisi kasveja.
Olisiko hiilidioksidin lisääntyminen ympäristössä hyödyllistä?
Kasvien mielestä se on hienoa. Ne viihtyvät paremmin. Ne tarvitsevat vähemmän valoa.
Ne tarvitsevat vähemmän vettä.
Hollantilaiset ovat tienneet tämän jo yli 100 vuotta, ja he
kaasuttavat kasvihuoneensa hiilidioksidilla. Juuri tästä me kla.tv:ssä halusimme tietää lisää,
joten kirjoitimme hakukoneeseen seuraavat tiedot: CO2:n kaasuttaminen, kasvihuone.
Siellä törmäämme Hortipendiumiin - vihreään tietosanakirjaan ja luemme: Kasvi tekee fotosynteesiä (assimilaatiota) kasvunsa varmistamiseksi.
Prosessissa se muodostaa vedestä ja hiilidioksidista glukoosia ja happea auringonvalon vaikutuksesta.
Hiilidioksidi on siis veden ohella kasvin ratkaiseva kasvutekijä.
Ilman normaali hiilidioksidipitoisuus ei ole optimaalinen arvo
fotosynteesin kannalta monille kasveille. Wikipedia vahvistaa:
Luonnonilman hiilidioksidipitoisuus on tällä hetkellä noin 400 miljoonasosaa, mikä on alle optimaalisen tason, joka
on noin 800-1000 ppm, jotta C3-kasvit, kuten vehnä, ruis tai riisi, voisivat kasvaa.
Jos ympäröivän ilman hiilidioksidipitoisuus kaksinkertaistettaisiin, vehnän, rukiin
ja riisin kaltaisilla kasveilla olisi optimaaliset kasvuolosuhteet.
Jos kasveille annetaan lisää hiilidioksidia, kasvit voivat kasvaa paremmin tai nopeammin.
Rikastamalla kasvihuoneen ilmaa hiilidioksidilla kasvien kasvua voidaan
lisätä jopa 40 prosenttia joidenkin lajien osalta.
Myös hiilidioksidikaasutukseen erikoistuneet yritykset vahvistavat hiilidioksidipitoisuuden lisäämisen edut:
Yli 30 vuotta kestänyt tutkimustoiminta ja sen tulokset osoittavat, että hiilidioksidipitoisuuden
lisääminen kasvihuoneissa, joissa harjoitetaan maataloutta, edistää monien hedelmä- ja vihanneslajien kasvua.
Lisäksi koko sadon laatu paranee ja tuotantosyklit lyhenevät.
Näin kokonaissatoa voidaan kasvattaa merkittävästi (yleensä 25-30 %) ja viljelyalaa voidaan säästää.
Nyt olemme siis nähneet, miten hiilidioksidin lisääminen vaikuttaa kasvihuonekasveihin.
Voidaanko tämä havaita myös maailmanlaajuisesti ilmakehässä?
Dipl. Ing. Michael Limburg: Tämä on NASA:n kuvaaja, josta käy ilmi, että
maapallon vihreä pinta-ala on kasvanut valtavasti viime vuosina. Milloin tämä on otettu?
1982-2015 eli viimeisten 25 vuoden aikana.
Niin paljon, että nykyään voimme sanoa, että on lisätty Yhdysvaltojen kokoinen viheralue,
jota voidaan viljellä viljoilla, eli riisillä, vehnällä, rukiilla tai millä tahansa.
Toinen väite, jonka kuulee yhä uudelleen ja uudelleen, eli se, että ilmastonmuutos kasvattaa aavikoita,
on myös väärin, todella väärin. Aavikot pienenevät. Poikkeuksia on, mutta niitä on hyvin vähän.
Jos esimerkiksi katsotte tänne alas, koska
Saharan alapuolella etelässä, päiväntasaajan ympärillä.
Nämä savannit ovat laajentuneet.
Sahara kutistuu esimerkiksi hiilidioksidin ravitsevan vaikutuksen vuoksi.
Omasta mielestäni tämä on hyvä syy olla luottamatta CO2:een kaikkea pahaa ...
Limburgin lausunnoista ovat nyt samaa mieltä 1609 tiedemiestä, jotka ovat allekirjoittaneet Maailman ilmastojulistuksen.
Yhä useammat tunnetut asiantuntijat ovat siis ristiriidassa ilmastokertomuksen kanssa, eli
tiedotusvälineiden ja politiikan vallitsevan näkemyksen katastrofaalisesta, ihmisen aiheuttamasta ilmastonmuutoksesta.
Ne korostavat lausunnossaan myös, että hiilidioksidi (CO₂) ei ole ympäristömyrkky. Pikemminkin se on hyödyllistä maapallolle.
Hiilidioksidi on välttämätöntä kaikelle elämälle maapallolla ja hyödyllistä luonnolle, sanotaan pöytäkirjassa.
Hiilidioksidin lisäys johtaa kasvibiomassan kasvuun maailmanlaajuisesti ja lisää sadon määrää maailmanlaajuisesti.